Časopis Romano džaniben je jediným odborným periodikem v Česku, které se od svého založení v roce 1994 systematicky věnuje jazyku, historii a kultuře Romů v nejširším slova smyslu. Romano džaniben publikuje odborné stati o Romech z celého světa (včetně statí romských vědců) a recenze aktuální romistické literatury, některá jeho čísla jsou monotematická. Zároveň věnuje pozornost hlasu Romů, publikuje memoráty, eseje, profilové rozhovory s romskými umělci a jinými osobnostmi a ukázky jejich tvoby. Vychází dvakrát ročně o rozsahu cca. 180 stránek v tištěné (nákladem 300 kusů) a on-line podobě. Od roku 2022 vychází časopis v režimu otevřeného přístupu. Články jsou zdarma volně dostupné online a jsou publikovány pod licencí CC BY 4.0. Historie časopisu U zrodu časopisu stála doc. Milena Hübschmannová, zakladatelka romistiky na FF UK v Praze, se svými přáteli. Ti se také na podobě časopisu výrazně podíleli, jmenovitě (řazeno abecedně): Zbyněk Andrš, Ruben Pellar, Hana Šebková, Anna Žigová a Edita Žlnayová. Skladba Redakční rady a technické redakce se v průběhu let obměňovala. Časopis vychází nepřetržitě od roku 1994, do roku 2002 měl čtvrtletní periodicitu, jednotlivá vydání čítala v průměru 100 stran. Výraznější změny zaznamenal časopis v roce 2002, kdy tehdejší o. s. Romano džaniben začalo na jeho vydávání spolupracovat s nakladatelstvím G plus G. Od té doby časopis vychází pololetně v průměru o 180 stranách a má současnou grafickou podobu, od prvního čísla roku 2012 pouze došlo k návratu k původnímu, menšímu formátu. Milena Hübschmannová redakci časopisu vedla celých 11 let do roku 2005, kdy tragicky zahynula, a na následující 3 roky převzal vedení redakce Peter Wagner. V roce 2009 se ho ujaly Jana Kramářová a po ní Eva Zdařilová. Od roku 2011 redakci vedou Pavel Kubaník a Helena Sadílková. V roce 2010 byl časopis zařazen na seznam recenzovaných neimpaktovaných periodik spravovaný Radou pro vědu a výzkum. Současnost časopisu Časopis Romano džaniben je časopisem s otevřeným přístupem podle definice BOAI, přičemž jednotlivé autorské texty podléhají od roku 2022 veřejné licenci CC-BY 4.0. Texty vychází v českém, slovenském a romském jazyce, redakce přijímá i texty v anglickém jazyce, případně po předchozí konzultaci s redakcí i v jiných jazycích. Více v sekci o časopisu/ pro autory. ISSN 1210-8545 (Print) ISSN 2788-3809 (On-line) Evidenční číslo podle tiskového zákona: MK ČR E 6882 Objednávky předplatného a archivních čísel časopisu na redakce@dzaniben.cz
Iulius Rostas: A task for Sisyphus: Why Europe's Roma policies fail
Copyright (c) 2025 Romano džaniben https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Enikő Vincze, Cornel Ban, Sorin Gog a Jon Horgen Friberg (Eds.): The political economy of extreme poverty in eastern Europe. A comparative historical perspective of Romanian Roma
Filippo Bonini Baraldi: Roma Music and Emotion
Text představuje život a tvorbu Sorina A. Sandua – významného romského herce, básníka a překladatele z Rumunska. Shrnuje jeho divadelní a televizní působení, důraz na prosazování romštiny v umění i médiích a významné kulturní projekty, včetně první profesionální romskojazyčné inscenace Caragialeho Bouřlivé noci. Přibližuje také Sanduovu básnickou a překladatelskou činnost, jež zahrnuje bilingvní sbírky a převody rumunské i světové literatury do romštiny. Aktuální vydání přináší výběr z jeho debutové sbírky Transgresiune ve třech jazykových verzích.
"Amen sam d'ande nacie le Gaboronengi" (My jsme z národa Gaborů)
Studie se zaměřuje na subetnikum rumunských Romů známé jako Gaborové. Vychází z autentického rozhovoru nahraného v romské kolonii v Brašově roku 2002 a zasazuje jej do širšího historického, sociolingvistického a antropologického kontextu. Text představuje původ, sebeidentifikaci a sociální charakteristiky Gaborů, zejména jejich endogamii, výrazné vizuální a kulturní identity (klobouky, tradiční oděv), profesní zaměření na obchod a klempířské řemeslo, jakož i jejich příklon k adventismu sedmého dne. Analýza ukazuje, jak se Gaborové odlišují od ostatních romských skupin prostřednictvím vlastního etnonyma a přísných komunitních norem, a jak utvářejí obraz „čistého“ a pracujícího národa v kontrastu ke stigmatizujícím stereotypům. Studie rovněž dokumentuje jejich mobilitu, obchodní trasy a ekonomické strategie, včetně účasti na protestním mítinku v Brašově, který představoval významný projev kolektivní emancipace. Příspěvek tak přináší komplexní pohled na současnou identitu, sociální organizaci a kulturní praxi Gaborů v Transylvánii.
Mazanost a zlý svět. Novinář a jeho doktorát o manele
Studie Adriana Schiopa představuje kulturně-antropologický výklad hudebního žánru manele a jeho proměn od pozdního socialismu po současnost. Autor sleduje, jak se manele z původně marginalizované „turecké hudby“ staly v osmdesátých letech symbolem mladistvého vzdoru a diskurzu protikladného vůči zkostnatělému oficiálnímu popu Ceaușescovy éry. V postsocialistickém období žánr na čas mizí do undergroundu, kde jej zásadně proměňují zejména romští hudebníci a kde vzniká subžánr bagabonțesc, zaměřený na tematizaci mazanosti, života na hraně zákona, okázalé spotřeby a rodinné loajality. Na přelomu tisíciletí však manele opět vstupují do mainstreamu díky tanečnímu „liftingu“ a stylové kompatibilitě s globální popkulturou. Následná celospolečenská morální panika (2003+) je podle Schiopa živena orientalistickým dědictvím, elitářstvím rumunské inteligence a rasistickými předsudky vůči Romům. Autor analyzuje i důležité tematické okruhy žánru – oslavu mazanosti, bohatství, rodinné soudržnosti a narativ „zlého světa“ charakterizovaného nedůvěrou a strategiemi přežívání v podmínkách dravého kapitalismu. Text završuje přehled nedávného vývoje směrem k trapanelám, kde se manele propojují s rapem a estetikou kriminality v digitální době.
Od okraje k okraji. Zobrazování Romů v rumunské kinematografii po roce 1989 - historický nárys
Tento esej stručně popisuje historii rumunské kinematografie za poslední tři desetiletí v souvislosti s filmovým zobrazením Romů, jedné z největších etnických menšin v Rumunsku. Počínaje vzácností zobrazení romských postav v rumunské kinematografii až do pádu socialistického režimu, což je jev, který nepřímo odráží systematickou marginalizaci a diskriminaci této menšiny v Rumunsku, se analýza zaměřuje na filmy natočené po roce 1989, které reprodukují, reinterpretují nebo přehodnocují místní a stereotypní obrazy romských etnických skupin. Tyto filmové reprezentace jsou poté interpretovány a klasifikovány z diachronického pohledu.
Nemorální dcery a nevinní patriarchové. Gender a romská etnicita ve státně-socialistickém Rumunsku. Dvě případové studie.
Tento článek zkoumá, jak se gender a romská etnicita protínaly v patriarchální struktuře rumunského státního socialismu, a to na základě dvou případových studií oddělených třemi desetiletími. První se týká 14leté romské dívky, která byla umístěna do ústavu jako „mladistvá delikventka“ poté, co v roce 1951 nahlásila sexuální zneužívání svým pěstounem. Druhá případová studie se zabývá ženou, která v roce 1981 udala svého násilnického romského manžela Securitate za politické zločiny. Oba případy odhalují, jak třída, věk a gender formovaly institucionální rozhodnutí opačným způsobem: „nemorálnost“ dívky byla rasově motivována a potrestána, zatímco násilí muže bylo zdomácněno a odpuštěno. Článek interpretuje udání, sociální zprávy a charakterové posudky jako genderově podmíněné byrokratické praktiky a zkoumá, jak socialistické instituce pod rouškou morální a sociální reformy udržovaly patriarchální a rasové hierarchie.
Romové v Rumunsku, rumunští Romové. Stručný přehled
Úvod k tematickému číslu poskytuje ucelený přehled současného poznání o rumunských Romech, nejpočetnější romské populaci v Evropě. Autorka rekapituluje klíčová témata odborné i popularizační literatury rumunských (romských i neromských) autorů, zejména historické formy útlaku – staleté otroctví, romský holokaust a politiky komunistického režimu – a jejich dlouhodobé dopady na dnešní sociální vyloučení. Text zdůrazňuje přetrvávající strukturální anticikanismus, který se projevuje v oblasti bydlení, vzdělávání, zdraví a zaměstnanosti, a zasazuje jej do teoretických rámců kritických romských studií a politické ekonomie chudoby. Dále mapuje fenomén romské migrace a transnacionálních rodinných sítí po roce 1990, reakce evropských států na romskou mobilitu i dopady pandemie COVID-19. Významnou část tvoří také přehled současné romské umělecké tvorby, zejména divadla a literatury, která vytváří nové protiváhy stereotypům a posiluje hlas romských aktérů. Studie tak propojuje historické, sociální a kulturní perspektivy s cílem zpřístupnit komplexní portrét rumunských Romů široké odborné i laické veřejnosti.
Jiří Smlsal: Holokaust a majetková perzekuce Romů v protektorátu Čechy a Morava
Aby měly romské děti co číst / Sedm knížek pro děti a mládež
RECENZE KNIH Eva Danišová: Jekh, duj, trin! Jak jedna malá žabka dohopkala do školy Praha: Kher, 5. svazek edice Mirikle, ilustrace: Matěj Ilčík, 2024, 66 s., ISBN: 978-80-87780-43-5 Tera Fabiánová: Jak jsem chodila do školy / Sar me phiravas andre škola Praha: Kher, 1. svazek edice Mirikle, ilustrace: Martin 3AX Zach, překlad: Milena Hübschmannová, 2022, 40 s., ISBN: 978-80-87780-32-9 Tera Fabiánová a Milena Hübschmannová: Čavargoš/Tulák Praha: Kher, ilustrace: Magdalena Rutová, 2023, 104 s., ISBN: 978-80-87780-35-0 Gunilla Lundgrenová, Sofia Taikonová a Amanda Erikssonová: Žofi Z-4515 Praha: Kher, ilustrace: Amanda Eriksson, překlad ze švédštiny: Marie Voslářová, překlad z kalderašské romštiny do severocentrálního dialektu: Markéta Hajská a Iveta Kokyová, 2022, 40 s., ISBN: 978-80-87780-30-5 Stanislava Miková: Vařená vejce / Tade jandre Praha: Kher, Meander, předloha: Matěj Šarközi, ilustrace: Zuzana Hustáková Mašková, překlad: Karolína Ryvolová, 2023, 20 stran, leporelo, ISBN: 978-80- 87780-42-8 (Kher, z. s.), 978-80-7558- 258-4 (Iva Pecháčková – Meander) Květoslava Podhradská: O vakeriben paš o lekvaris / Povídání u povidel Praha: Kher, 2. svazek edice Mirikle, ilustrace: Klára Zahrádková, překlad: Karolína Ryvolová, 2022, 72 s., ISBN: 978-80-87780-33-6 Michal Šamko: Májky a totemy Praha: Kher, 4. svazek edice Mirikle, ilustrace: Petr Polák, 2023, 170 s., ISBN: 978-80-87780-37-4
Celia Donertová: Práva Romů: Boj za občanství v poválečném Československu
Sveto Biblija Andre Romaňi Čhib / Romaňi Biblija. O névo zákonos. Džas le Devleskere dromeha.
RECENZE Sveto Biblija Andre Romaňi Čhib Hermanus/Soľ: The Word for the World International / Slovo pre Svet o. z., 2023, 1292 s., ISBN 978-1-957770-47-5 Romaňi Biblija. O névo zákonos. Džas le Devleskere dromeha Orličky: Bohumil Jedlička, 2021, 394 s., ISBN 978-80-907837-3-7
E romaňi čhib ča barola - kada hin perdal ma realita / Romština se bude jistě dál rozvíjet - to je pro mne realita
Rozhovor s mladou romskou akademičkou, literární vědkyní z Prešovské Univerzity, která se odborně věnuje zejména romské literatuře, je zaměřen na její pohled na romštinu i romskou literaturu, na jejich roli a postavení v současné společnosti, na jejich budoucí rozvoj a proměny. Rozhovor je otištěn dvojjazyčně: romsky a v českém překladu Pavla Kubaníka.
Návraty k výkladu pojmu "národ". Odpovědi na umlčování občanského jazyka a jazyka "vlasti" jako společného domova
Článek se zaměřuje na souvislost mezi používáním jazyka a ztrátou hlasu v kontextu sociálního vyloučení a/nebo chudoby. Diskurzivní událostí, která je ústředním tématem tohoto textu, je zvuková nahrávka setkání dlouhodobých obyvatel čtvrti Bedřiška s jejich starostkou Lianou Janáčkovou. V červenci 2007 se stala předmětem veřejné diskuse, protože nahrávka odhalila postoj tehdejší senátorky a její výslovně rasistické výroky. Tuto událost z minulosti chápu jako zakotvenou v dialogicko-afektivním časoprostoru a zkoumám ji z kritického sociolingvistického a interdisciplinárního pohledu, abych osvětlila její význam v současnosti. Moje analýza vychází z rozhovoru zveřejněného v týdeníku Týden dne 6. srpna 2007 a z úvodníku, který napsala romská novinářka Jarmila Balážová v týdeníku Romano voďi dne 21. srpna 2007. Moje analýza ukazuje, že zveřejnění nahrávky nejen donutilo senátorku zodpovídat se za svá slova, ale především jí umožnilo představit si českou veřejnost jako neromskou. Rovněž tvrdím, že Balážové zkušenost s tímto diskurzivním konfliktem lze interpretovat jako vyjádření ztráty jejího občanského jazyka a domova, přičemž její reakce proplétá jazyk nejistoty a nedůvěry s kritickou odezvou.
Spomienky na počiatky môjho zapojenia do hnutia za práva Rómov
Významná osobnost romského politického dění na Slovensku, bývalá poslankyně slovenského parlamentu, první šéfredaktorka prešovského periodika Romano ľil a také první ředitelka košického divadla Romathan, dnes vedoucí neziskové organizace Nadace dobré víly Kesaj a oceňovaná podporovatelka romského jazyka, vzpomíná na své mládí, studium i na svou rodinu. Podrobněji líčí zejména počátky svého zapojení se do etnoemancipačního hnutí Romů v roce 1978, tedy účast na kongresu Romské unie ve Švýcarsku, kam se dostala na pozvání Jána Cibuľi, a následky, které za vlastní angažovanost nesla – byla vyhozena z redakce novin a sledována státní tajnou policií.
Riešenie situácie Rómov na Slovensku v rokoch 1989 - 2020 prostredníctvom idey komplexného prístupu a participácia Rómov na jeho tvorbe a definovaní
Článek se zaměřuje na politické aktivity Romů na Slovensku od druhé poloviny 90. let. Klade důraz na snahu Romů proměnit svou dosavadní pozici - z vykonavatelů státní správou definovaných politických strategií se postupně posouvají do role tvůrců těchto strategií, kteří za ně také nesou politickou odpovědnost na nejvyšší státní úrovni. Milníkem v tomto posunu byl vznik Úřadu zplnomocněnce vlády pro záležitosti romské komunity v r. 1999, který byl od svého vzniku veden téměř bez výjimky Romy. Od roku 2000 stál Úřad minimálně za dvěma pokusy zavést filozofii komplexního přístupu, přičemž na implementaci měli dohlížet samotní Romové. V navrhované podobě se ale ani jedna strategie komplexního přístupu neprosadila.
Romové jako aktéři vyjednávání bytové agendy v době státního socialismu. Případová studie Podunajských Biskupic a Plaveckého Štvrtku (1950 - 1989)
Text zkoumá vyjednávání o lokální bytové politice na Slovensku mezi 50. a 80. lety 20. století. Zaměřuje se na aktivity místních Romů v tomto procesu na rozmanitost jejich politických strategií, jejich postavení, vliv a limity jejich politické participace. Výzkum je založen na datech ze dvou obcí na západním Slovensku. V jedné z nich romští aktéři bojovali proti existujícím diskriminačním strategiím a dalším faktorům, které představovaly limity jejich participace. Druhá obec byla na Slovensku vyzdvihována jako vzor interetnické spolupráce. Nicméně na konci 70. let se situace i v této lokalitě rychle změnila. Text zasazuje obě konkrétní zkušenosti do širšího historického, společenského a politického kontextu. Autorka se pokouší analyzovat dynamiku změn v místní politice a determinanty, které hrály rozhodující roli v úspěchu či neúspěchu požadavků Romů. Zaměřuje se přitom na dvě úrovně politické participace – na jedné straně v rámci slovenského Svazu Cikánů-Romů a na straně druhé v rámci místních správních struktur.
Politická participace, lokální romští politici, aktérství, státní socialismus, Podunajské Biskupice, Plavecký Štvrtok, Svaz Cikánů-Romů, západní Slovensko
Text přibližuje druhou část ze dvou monotematických čísel věnovaných různým formám úsilí Romů o rovnoprávné postavení ve společnosti, o zlepšení životních podmínek a o to, aby byli Romové přijímáni neromskou veřejností jako součást celé společnosti. Většina textů zařazených do tohoto druhého čísla představuje různé formy tohoto úsilí na Slovensku.
Elena Marushiaková a Vesselin Popov (eds.) Roma Voices in History: A Sourcebook
Zilli Schmidt (/Zilli Schmidtová): Gott hat mit mir etwas vorgehabt! Erinnerungen einer deutschen Sinteza / Bůh se mnou měl nějaký plán! Vzpomínky německé Sintky
RECENZE Zilli Schmidt: Gott hat mit mir etwas vorgehabt! Erinnerungen einer deutschen Sinteza Herausgegeben von Jana Mechelhoff-Herezi und Uwe Neumärker Berlin: Stiftung Denkmal für die ermordeten Juden Europas, 2020, 175 s., ISBN: 978-3-942240-36-9 Zilli Schmidtová: Bůh se mnou měl nějaký plán! Vzpomínky německé Sintky Praha/Kroměříž: Triton, 2023, 160 s., ISBN: 978-80-7553-563-4
Jana Horváthová (a kol.) ...to jsou těžké vzpomínky. Vzpomínky Romů a Sintů na život před válkou a v protektorátu
Martin Fotta a Paloma Gay y Blasco (eds.) Ethnographic Methods in Gypsy, Roma and Traveller Research: Lessons from a Time of Crisis
Romové v Brekově. Rodinné fotografie a historicko-etnografický text Kolomana Gunára
Příspěvek je komentovanou sbírkou fotografií romských rodin žijících v Brekově (východní Slovensko), které shromáždila tamní romská rodačka Elena Cinová. Je doplněný o ukázky z dosud oficiálně nepublikovaného historicko-etnografického textu jejího tatínka Kolomana Gunára, který jej dokončil v roce 2010 s názvem História osídľovania obce Brekov Rómami. Celý příspěvek vstupuje do diskuse o způsobu psaní romských dějin. Zde konktérně s ohledem na význam lokálních historií zachycovaných samotnými Romy.
"Mě taky spalte." Anamnéza vzpomínání a zapomínání v jedné rodině
Následující text byl přednesený 19. dubna 2023 na mezinárodní konferenci „Romové, Židé a holokaust“ na Yale University v USA. Hlavním tématem konference byly zkušenosti romských a židovských přeživších s válečným pronásledováním a jejich vyrovnávání se s těmito zkušenostmi. Součástí této konference bylo také představení knihy Ariho Joskowicze Rain of Ash: Roma, Jews and the Holocaust (Princeton University Press 2023; Déšť popela aneb Romové, Židé a holokaust – česky zatím nevyšlo). Text tedy vznikl částečně jako komentář k uvedené knize a částečně jako svědectví o některých romských snahách získat pro holokaust Romů a Sintů rovnoprávnou pozici v institucích, které mají za úkol objektivně vzdělávat o genocidách druhé světové války.
"Já sama bych to takhle nedotáhla" / Rozhovor s Elenou Gorolovou
Příspěvek přibližuje významnou romskou aktivistku známou v rámci boje za uznání protiprávních sterilizací zejména romských žen a za dosažení odškodnění pro tyto ženy. Oceňovaná aktivistka v rozhovoru otevřeně hovoří nejen o své vlastní traumatizující zkušenosti s tímto zákrokem, o boji, jehož tváří je kontinuálně od roku 2005, ale také o svém zázemí – rodině a spolubojovnících – a o svém dětství.
"...kde hrají, stávají se sensací vesnic"/ Romské divadlo ve Strážnici a jeho snahy zlepšit vnímání Romů
Text představuje výsledky výzkumu romského divadla v jihomoravské Strážnici od třicátých do padesátých let 20. století. Studie se zaměřuje zejména na konkrétní romské osobnosti angažované v divadle sídlící v rámci dvou romských komunit ve Strážnici a Petrově, ale sleduje i jejich vazby na další romské rodiny v okolních obcích jako v Radějově, Kněždubu, Hrubé Vrbce, Tvarožné Lhotě, Sudoměřicích a jinde. Článek zasazuje vznik romského divadla do kontextu dobových společenských a kulturních podmínek a analyzuje omezené dochované informace o jeho fungování, hlavních představitelích a tématech inscenovaných her. Snaží se přitom představit romské divadelníky a vývoj jejich činnosti v kontextu jejich úsilí o emancipaci Romů, zlepšení jejich postavení ve společnosti a vymanění se z marginalizovaného postavení.
Volby romských králů jako příklad sebeorganizování Romů v meziválečném období
Článek se zabývá institucí romského „krále“ a procesy jeho volby mezi Romy v meziválečném Československu. Tyto aktivity jsou chápány jako projevy romské sebeorganizace a snahy o hledání sebeprezentace nezávislé na většinových institucích. Vychází především z textů dobového tisku, i když tento pramen je zabarven značnou dávkou senzacechtivosti a exotizace. Instituce romského krále je prezentována na příkladu sousedního Polska, kde starší tradici volby romských králů oživili v meziválečném období kotláři Kalderašové z rodu Kwieků. Článek se zaměřuje na aktivity československých Romů směřující k volbě vlastního krále, do níž se zapojily různé romské komunity z různých částí země. Přináší zprávy o romských sjezdech a schůzích pořádaných s cílem zvolit krále nebo zaujmout veřejné stanovisko k jiné volbě. Pojednává také o terminologické adekvátnosti českého termínu „král“, který se ustálil v neromských zmínkách o této funkci, ale v romštině se obecně nepoužívá.
K úsilí Romů o rovnoprávné postavení a k různým podobám tohoto boje
Úvodní text k monotematickému číslu zaměřenému na boj Romů za svou rovnoprávnost, uznání a zlepšení postavení v rámci společností, v nichž žijí, zdůrazňuje zejména různorodé formy tohtoto boje. Připomíná akademické studie publikovné k tématu emacipace Romů v českém, resp. československém kontextu, popř. texty, v nichž se nad tématem zamýšleli samotní aktéři těchto snah. Zahrnuje širokou škálu kolektivních i individuálních aktitiv, od boje za společenské uznání, snahy o zapojení do existujících politických struktur, přes budování vlastního politického hnutí až po inicitivy usilující o zlepšení veřejné percepce Romů, včetně uznání holokaustu Romů a Sintů a jeho zahrnutí do kolektivního historického povědomí. V představovaném čísle časopisu jsou prezentovány iniciativy konkrétních Romů a Romek z českých zemí a Slovenska napříč dvacátým a dvacátým prvním stoletím, kteří se svým zapojením do společenského dění stali významnými aktéry v tomto boji za sebe-organizaci, uznání a faktickou rovnoprávnost.
Iliana Sarafian: Contesting moralities: Roma identities, state and kinship